TALLINNA TEHNIKAÜLIKOOL
INSENERITEADUSKOND
[vali instituudi/kolledži nimetus]
LÕPUTÖÖ PEALKIRI LÕPUTÖÖ PEALKIRI INGLISE KEELES [Vali töö liik]
Üliõpilane:	Eesnimi Perekonnanimi
Üliõpilaskood:	000000
Juhendaja:	Eesnimi Perekonnanimi, amet
[vali asukoht] [vali aasta]

AUTORIDEKLARATSIOON

Olen koostanud lõputöö iseseisvalt.

Lõputöö alusel ei ole varem kutse- või teaduskraadi või inseneridiplomit taotletud. Kõik töö koostamisel kasutatud teiste autorite tööd, olulised seisukohad, kirjandusallikatest ja mujalt pärinevad andmed on viidatud.

/ kuupäev digiallkirjas /

Autor: Eesnimi Perekonnanimi

/ allkirjastatud digitaalselt /

Töö vastab [Vali töö liik] esitatud nõuetele

/ kuupäev digiallkirjas /

Juhendaja: Eesnimi Perekonnanimi

/ allkirjastatud digitaalselt /

Kaitsmisele lubatud

/ kuupäev digiallkirjas /

Kaitsmiskomisjoni esimees Eesnimi Perekonnanimi

/ allkirjastatud digitaalselt /

LIHTLITSENTS LÕPUTÖÖ REPRODUTSEERIMISEKS JA LÕPUTÖÖ ÜLDSUSELE KÄTTESAADAVAKS TEGEMISEKS

Lihtlitsents lõputöö reprodutseerimiseks ja lõputöö üldsusele kättesaadavaks tegemiseks

Mina, Autori ees- ja perekonnanimi,

1. Annan Tallinna Tehnikaülikoolile tasuta loa (lihtlitsentsi) enda loodud teose
Lõputöö pealkiri eesti keeles,
mille juhendaja(d) on Eesnimi Perekonnanimi,

1.1 reprodutseerimiseks lõputöö säilitamise ja elektroonse avaldamise eesmärgil, sh Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu digikogusse lisamise eesmärgil kuni autoriõiguse kehtivuse tähtaja lõppemiseni;

1.2 üldsusele kättesaadavaks tegemiseks Tallinna Tehnikaülikooli veebikeskkonna kaudu, sealhulgas Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu digikogu kaudu kuni autoriõiguse kehtivuse tähtaja lõppemiseni.

2. Olen teadlik, et käesoleva lihtlitsentsi punktis 1 nimetatud õigused jäävad alles ka autorile.

3. Kinnitan, et lihtlitsentsi andmisega ei rikuta teiste isikute intellektuaalomandi ega isikuandmete kaitse seadusest ning muudest õigusaktidest tulenevaid õigusi.

[vali kuupäev]

LÕPUTÖÖ ÜLESANNE

[vali instituudi/kolledži nimetus]

Üliõpilane: Eesnimi Perekonnanimi, üliõpilaskood

Õppekava, peaeriala: Õppekava kood ja nimetus, peaeriala nimetus

Juhendaja(d): Eesnimi Perekonnanimi, Amet, Telefon, E-post

Konsultant: Eesnimi Perekonnanimi, Amet, Ettevõte, Telefon, E-post

Lõputöö teema:

Pealkiri eesti keeles

Pealkiri inglise keeles

Lõputöö põhieesmärgid:

Eesmärk Eesmärk Eesmärk

Lõputöö etapid ja ajakava:

Nr	Ülesande kirjeldus	Tähtaeg
1.	[vali kuupäev]
2.	[vali kuupäev]
3.	[vali kuupäev]

Jooniste kirjeldus (vajadusel):

Nr	Joonise kirjeldus	Tähtaeg
1.	[vali kuupäev]
2.	[vali kuupäev]
[vali kuupäev]

Töö keel: Eesti keel

Lõputöö esitamise tähtaeg: [vali kuupäev]

Üliõpilane: …………………………………..................……..............	“.....”..............202….a

/allkiri/

Juhendaja: …………………………………..................…….............	“.....”..............202….a

/allkiri/

Konsultant: …………………………………..................……............ “.....”..............202….a

/allkiri/

Programmijuht: …………………………………..................……......	“.....”..............202….a

/allkiri/

Kinnise kaitsmise ja/või lõputöö avalikustamise piirangu tingimused formuleeritakse pöördel

sisukord

EESSÕNA (VAJADUSEL)	6

LÜHENDITE JA TÄHISTE LOETELU	7

TABELITE LOETELU (VAJADUSEL)	8

JOONISTE LOETELU (VAJADUSEL)	9

ESITLUSJOONISTE LOETELU (VAJADUSEL)	10

1. SISSEJUHATUS	11

2. PÕHIOSA	12

2.1	Põhiosa alapeatükk	13

2.1.1 Põhiosa alapeatüki punkt	13

2.2	Põhiosa teine alapeatükk (vajadusel)	13

2.2.1 Põhiosa teise alapeatüki punkt (vajadusel)	13

2.2.2 Põhiosa teise alapeatüki teine punkt (vajadusel)	14

2.3	Põhiosa kolmas alapeatükk (vajadusel)	14

KOKKUVÕTE	15

SUMMARY	16

KASUTATUD KIRJANDUSE LOETELU	17

LISAD	18

GRAAFILINE OSA (VAJADUSEL)	19

EESSÕNA (VAJADUSEL)

Taandeta tekstilõik Eessõna pikkus on kuni üks A4 formaadis lehekülg. Eessõnas näidatakse, kelle (asutuse, ettevõtte, isiku) algatusel sõnastati lõputöö teema, kus töö koostati ja/või koguti põhilised algandmed, kes (nimed, ametid) abistasid andmetega, konsultatsioonidega jms.

Ühtlasi võib üliõpilane eessõnas soovi korral avaldada tänu teda lõputöö koostamisel abistanud, toetanud või innustanud isikutele.

Eessõnas tuuakse töö lühikokkuvõte sellisel kujul, et seda on ka avaldamispiiranguga töö puhul võimalik avalikustada, nt TalTech digikogus.

LÜHENDITE JA TÄHISTE LOETELU

Lühendeid (välja arvatud üldkasutatavad lühendid, nagu näiteks: nt, vt, vms, nr, €, jne, ...) tuleb selgitada nende esmakordsel esinemisel lõputöö tekstis.

Lühendite ja tähiste loetelu koostamine on soovituslik juhtudel, kui lõputöö sisaldab korduvalt mitmeid vähetuntud või keerulisi lühendeid ja/või tähiseid. Selles loetelus antakse siis iga tähise/sümboli selgitus (NB! sh indeksid), akronüümi korral ka algne nimetus (originaalkeeles sulgudes). Töö sisu parema loetavuse huvides võib valitud lühendite ja sümbolite juurde tuua ka lühidefinitsiooni. Lühendid ja sümbolid esitatakse loetelus tähestikulises järjekorras.

Näide:

𝑎0	– Fourier’ rea alaliskomponendi kordaja

DFT	– diskreetne Fourier’ teisendus

𝐾	– vedru jäikus

LEM	– lõplike elementide meetod (ingl k Finite Element Method, FEM)

𝑁𝑏	– veerevate elementide arv veerelaagris

𝑝	– helirõhk

𝑧S	– õhu akustiline takistus

TABELITE LOETELU (VAJADUSEL)

Tabel 2.1 Ruutristlõikega torude andmed	15

JOONISTE LOETELU (VAJADUSEL)

Joonis 2.1 Auto kiiruste (v) sõltuvus ajast (t): v(t) – auto esialgne kiirus, v1(t) – auto korrigeeritud kiirus	16

Joonis 2.2 Graafiliste dokumentide voltimine	16

ESITLUSJOONISTE LOETELU (VAJADUSEL)

Juhul kui lõputöö juurde kuuluvad suureformaadilised (suuremad kui A3) esitlusjooniseid, plakatid vm, siis tuleb esitada nende loetelu, näiteks:

Lõputöö koosseisu kuulub 2 esitlusjoonist formaadis A1:

Esitlusjoonis 1: Joonise pealkiri

Esitlusjoonis 2: Joonise pealkiri

jne

SISSEJUHATUS

Taandeta tekstilõik Lõputöö sissejuhatuse eesmärgiks on viia lugeja kurssi lõputöö temaatikaga ning siduda see ühiskonna ja majanduse laiema kontekstiga. Sissejuhatuses avatakse probleem ja eesmärk, mida lõputöös lahendatakse ning põhjendatakse lõputöö teema valikut, iseloomustatakse teema aktuaalsust ja tähtsust, formuleeritakse ülesanded, antakse lühike ülevaade valdkonnast, uurimisobjektist ja nende hetkeseisust. Vajadusel tuuakse välja tuntud analoogid, näidatakse töö seos sarnaste projektide või töödega. Nimetatakse ära töös kasutatud meetodid, arvutitarkvarad jms.

Üldreeglina antakse sissejuhatuses ka lühike ülevaade seletuskirja peatükkide ning lisade (kui neid on) sisust.

Sissejuhatuse maht on vähemalt 1 lehekülg, kuid mitte üle 1/10 põhiosa mahust ehk kuni 2,5 lehekülge bakalaureuse- ja rakenduskõrgharidustöö puhul ja kuni 4 lehekülge magistritöö puhul.

Sissejuhatuse lõppu kirjutatakse 4-5 võtmesõna, millest viimane on vastavalt sõna bakalaureusetöö või magistritöö.

PÕHIOSA

Taandeta tekstilõik Lõputöö tähtsaim osa on põhiosa. See peab andma ammendava ülevaate tehtud tööst alates ülesande püstitusest kuni lahenduste üksikasjaliku kirjeldamise ja põhjendamiseni (loe täpsemalt Inseneriteaduskonna lõputööde nõuete peatükist 6.1.4).

Lõputöö põhiosa tuleb liigendada loogiliselt üksteisega seotud jaotisteks:

peatükid,

alapeatükid,

punktid,

alapunktid.

Kõik töö põhiosa peatükid võiksid soovituslikult olla ligikaudu võrdse pikkusega.

Sissejuhatus ja põhiosa ning lisade jaotised (v.a. alapunktid) tähistatakse araabia numbritega, mis kirjutatakse jaotise pealkirja ette samasse ritta ja eraldatakse sellest sobiva vahega. Jaotise pealkirja järele punkti ei panda. Iga jaotise (v.a. alapunktid) pealkirja alla jäetakse üks tühi rida (10 p).

Lõputöö osade ja jaotiste tekst jagatakse lõikudeks. Iga lõik moodustab sisulise terviku. Ühe lõigu pikkus tekstis ei tohiks üldjuhul ületada ¾ lehekülge. Lõikude vahele jäetakse üks tühi rida (10 p).

Põhiosa alapeatükk

Taandeta tekstilõik Alapeatüki number koosneb peatüki numbrist ning selle alapeatüki järjekorranumbrist antud peatükis ning need on eraldatud punktiga. Eelneva jaotise lõpu ja järgneva alapeatüki pealkirja vahele jäetakse kolm teksti vormingus tühja rida (kui mõlemad on samal leheküljel).

Põhiosa alapeatüki punkt

Taandeta tekstilõik Alapeatüki punkti moodustab ühe konkreetse üksikküsimuse käsitlus. Punkti number koosneb alapeatüki numbrist ning selle punkti järjekorranumbrist ja need on eraldatud punktiga. Eelneva jaotise lõpu ja järgneva punkti pealkirja vahele jäetakse kaks teksti vormingus tühja rida (kui mõlemad on samal leheküljel). Punkti moodustab ühe konkreetse üksikküsimuse käsitlus.

Alapunkti ei nummerdata ega pealkirjastata. Alapunkt algab uue lõiguna, mida alustatakse Bold-vormingus võtmesõnaga või pealkirjana toimiva lausega.

Juhul, kui alapeatüki või punkti pealkiri satub (ilma tekstiosata) lehekülje lõppu, viikse see järgmisele leheküljele kasutades Ctrl+Enter. On soovitav, et lõputöö kõige madalam jaotis ei sisaldaks teksti üle 1-2 lehekülje.

Tabeli vormindamise näide:

Tabel 2.1 Ruutristlõikega torude andmed

Jrk nr	Ristlõike mõõtmed (H x B x T) / mm	Pikkus L / m	Terase mark	Suhteline mass m / kgm-1
1	15 x 15 x 1,5	6,00	S235	0,63
2	15 x 15 x 2,0	6,00	S235	0,72
3	15 x 15 x 3,0	6,00	S235	0,81
4	20 x 20 x 1,5	6,00	S235	0,90
5	20 x 20 x 2,0	6,00	S235	1,13

Taandeta tekstilõik Peale tabelit kasuta laadi „Tekst peale tabelit/joonist“. See tagab, et tabeli/joonise järgselt jääb uue lõigu vahele reavahe 10 p ning sellele järgnev lõik algab peale Enteri vajutamist automaatselt laadiga „Põhitekst“.

Põhiosa teine alapeatükk (vajadusel)

Taandeta tekstilõik

Põhiosa teise alapeatüki punkt (vajadusel)

Taandeta tekstilõik

Põhiosa teise alapeatüki teine punkt (vajadusel)

Taandeta tekstilõik

Põhiosa kolmas alapeatükk (vajadusel)

Taandeta tekstilõik

Jooniste vormistamise näide:

Joonis 2.1 Auto kiiruste (v) sõltuvus ajast (t):
v(t) – auto esialgne kiirus, v1(t) – auto korrigeeritud kiirus

Graafiliste dokumentide voltimine vastavalt juhistele raamatust Mehaanikainseneri käsiraamat (üldtoimetaja P. Kulu, TTÜ Kirjastus, Tallinn 2012):

Joonis 2.2 Graafiliste dokumentide voltimine

KOKKUVÕTE

Taandeta tekstilõik Kokkuvõte on süntees sissejuhatusest ja töö tähtsamatest tulemustest ja järeldustest. Kokkuvõtte maht on tavaliselt 1-2 lehekülge. Kokkuvõtte ülesehitus peaks lähtuma põhiosa jaotiste struktuurist. Kokkuvõte peaks sisaldama järgnevat:

lõputöö käigu ülevaade ning analüüs algselt püstitatud eesmärkide valguses;

lõputöö tulemuste kokkuvõtlik esitus;

üliõpilase hinnang lõputöö tulemustele ning järeldused.

Kokkuvõttes on sobilik mainida ka probleeme, mille lahendamine lõputöösse ei mahtunud ning mis peaksid tulema päevakorda tulevikus.

Lähtuda võiks põhimõttest, et kokkuvõttest (koos sissejuhatusega) peaks piisama, et lugejal tekiks ülevaade lõputöö eesmärkidest ja tulemustest ning nende kontekstist (põhiosa ülesandeks seevastu on selgitada, kuidas tulemusteni jõuti ning põhjendada detailsemalt töös vastuvõetud otsuseid).

SUMMARY

Taandeta tekstilõik Kokkuvõte peab olema kirjutatud nii eesti kui ka inglise keeles. Võõrkeelse töö korral peab see sisaldama eestikeelset kokkuvõtet.

KASUTATUD KIRJANDUSE LOETELU

Kellegi teise teksti, seisukohtade, tulemuste või mõtete esitamine enda nime all on ebaeetiline ja ebaseaduslik. Seetõttu tuleb kõikide, kellegi teise poolt avaldatud, andemete, tingimuste, soovituste, vähetuntud (õppekirjanduses kasutamata) valemite, meetodite, tsitaatide jms. juurde lisada teksti viide ning kasutatud kirjanduse loetelus näidata nende allikas (raamat, artikkel, veebileht jne).

Kirjanduse loetelu peab sisaldama kõiki allikaid, mida üliõpilane on lõputöös otseselt kasutanud ja millele lõputöös (k.a. lisad) viidanud, sealhulgas ka väikese levikuga allikaid, uurimistööaruandeid ja varasemaid lõputöid. On soovitav, et vähemalt pool kasutatud allikatest ei ole vanemad kui 5 aastat.

Viidata ei ole üldjuhul lubatud: tavaajakirjadele ja perioodikale, konspektidele jt õppematerjalidele (va avalikustatud õpikutele), blogidele (üldjuhul), Vikipeediale, kommentaaridele jne.

Viidata tuleb autori kirjavahetusest, ettevõtte sisedokumentidest või vestlustest ekspertidega saadud andmetele, kuid kohustuslike allikate hulka neid ei arvestata.

Allikad järjestatakse vastavalt valitud viitamissüsteemile. Ühes töös tohib kasutada ainult ühte viitamissüsteemi. Valida võib kahe alltoodud viitamissüsteemi vahel.

Numbriline viitamine on eelistatud, kui lõputöö on insenerliku suunitlusega, kus tuleb tihti viidata allikatele, millel puudub konkreetne autor (tootekataloogid, standardid, käsiraamatud jne). Sel juhul:

märgitakse viidatava teksti, valemi, arvväärtuse, joonise vms juurde nurksulgudes vastava allika järjekorranumber;

kasutatud kirjanduse loetelus allikad nummerdatakse neile lõputöös esimese viitamise järjekorras: iga uus allikas saab järgmise järjekorranumbri.

Nime-aasta viitamine on tavaliselt kasutuses uurimuslikes töödes, kui on oluline näidata kasutatud info ajalist päritolu. Sel juhul:

märgitakse viidatava teksti, valemi, arvväärtuse, joonise vms juurde ümarsulgudes autori nimi ja allika ilmumise aasta;

kasutatud kirjanduse loetelus järjestatakse allikad tähestikuliselt ning ei nummerdata.

NB! Viidete haldamiseks on võimalik kasutada tarkvara lahendusi nagu Mendeley ja Zotero. Vt Mendeley ja Zotero juhendeid.

LISAD

Lisad täiendavad lõputöö põhiosa. Seal esitatakse, tagamaks põhiosa maksimaalset sisutihedust ja stiililist ühtsust, näiteks:

kõik suuremad andmehulgad (tabelid lähteandmetega, formaadis A3 ja A4 koostatud joonised, spetsifikatsioonid, eksperimentide töötlemata tulemused, jms),

standardse iseloomuga korduvad arvutused, arvutiprogrammid, nende tekstid või kirjeldused,

väiksema ja/või toetava ja/või illustreeriva tähtsusega tekstimaterjal,

pikemad matemaatilised tuletus-käigud jms.

Kui lisasid on mitu, võib kõikide lisade ette eraldi lehele paigutada üldpealkirja LISAD. Iga lisa alustatakse uuelt lehelt. Iga lisa esimese lehe paremasse ülanurka kirjutatakse fondis Verdana 10 Bold tähis Lisa koos selle järjekorranumbri ja pealkirjaga, nt Lisa 2 Tiitellehe vorm. Lisade jaotiste, alajaotiste ja punktide eristamiseks põhiosa jaotistest lisatakse nende numbrite ette täht L, nt L3.2, L5.3.1 jne.

GRAAFILINE OSA (VAJADUSEL)

Kui lõputöö koosseisus on jooniseid, skeeme, plakateid jms graafilist materjali mille formaat on A3 või suurem, siis on vastavalt kaitsmiskomisjoni nõuetele lubatud:

need välja printida vähendatult eeldusel, et tekst jääb loetavaks ning köita need lõputöö lisa(de)sse või

koostada graafiline osa ehk paigutada need (originaalformaadis ja volditult) töö tagakaane siseküljele kinnitatud taskusse või selle puudumisel tiitellehega varustatud eraldi mappi. Graafiline materjal volditakse alles pärast lõputöö kaitsmist.

Kõikide jooniste vormistus peab vastama kehtivatele standarditele (ISO jt).

Graafilise materjali nimekiri antakse Esitlusjooniste loetelu all.

Lihtlitsents ei kehti juurdepääsupiirangu kehtivuse ajal vastavalt üliõpilase taotlusele lõputööle juurdepääsupiirangu kehtestamiseks, mis on allkirjastatud teaduskonna dekaani poolt, välja arvatud ülikooli õigus lõputööd reprodutseerida üksnes säilitamise eesmärgil. Kui lõputöö on loonud kaks või enam isikut oma ühise loomingulise tegevusega ning lõputöö kaas- või ühisautor(id) ei ole andnud lõputööd kaitsvale üliõpilasele kindlaksmääratud tähtajaks nõusolekut lõputöö reprodutseerimiseks ja avalikustamiseks vastavalt lihtlitsentsi punktidele 1.1. ja 1.2, siis lihtlitsents nimetatud tähtaja jooksul ei kehti.